Innhold

1	Hensikt	1

2	Hvordan starte et forbedringsarbeid?	1

3	Faser i forbedringsarbeid:	2

3.1	Identifisere problemet	2

3.2	Sette sammen et team	2

3.3	Sette et mål for arbeidet	3

3.4	Definere et sett indikatorer	3

3.5	Identifisere og prioritere tiltak	3

3.6	Test av tiltak i lokal kontekst	3

3.7	Implementere og følge opp arbeidet	3

4	Referanser	3

5	Endringer siden forrige versjon	4

Hensikt

Hensikten med dokumentet er å beskrive gangen i forbedringsprosessen og de ulike verktøy som kan brukes i de ulike fasene. Alle verktøyene som beskrives finnes i forbedringsguiden som er utarbeidet av Helsedirektoratet.

Alt forbedringsarbeid tar utgangspunkt i utilfredsstillende kvalitet; enten dette vises som et resultat av helsetjenesten, eller som en del av prosessen frem mot resultatet. Forbedringsarbeidet handler derfor mye om prosessforståelse, og om å redusere variasjonen og å forbedre resultat.

Hvordan starte et forbedringsarbeid?

Det er viktig at kunnskap og resultat fra ulike kilder brukes som grunnlag for målrettede tiltak for å redusere uønsket variasjon og forbedre tjenesten. Eksempler på kilder som er gode utgangspunkt for forbedringsarbeid er:

Tall fra driften og virksomhetsrapporter

Brukererfaringsundersøkelser

Eksterne tilsynsrapporter og internrevisjoner

Tilbakemelding fra ansatte

Pasientrapporterte data

Kvalitetsregisterdata og kvalitetsindikatorer

Uønskede hendelser i Synergi og «Det grønne korset»

Kartlegging av ressursbruk i helsetjenesten

GTT- Global Trigger Tool undersøkelser

I tillegg vil nasjonale, regionale og lokale handlingsplaner gi retning og føringer for kvalitetsforbedringsarbeid.

Faser i forbedringsarbeid:

Forbedringsarbeid går over flere faser, som illustrert i figuren:

Forbedringsarbeidet er ikke nødvendigvis lineært, og en vil oppleve å måtte gå frem og tilbake mellom de ulike fasene, eller jobbe i en annen rekkefølge enn som vist i figuren. Uansett vil det være spesifikke oppgaver knyttet til de ulike fasene, og mange ulike verktøy som kan benyttes. vek. I Helse Bergen har vi vektlagt følgende verktøy i de ulike fasene:

Identifisere problemet

Før en går i gang med arbeidet, er det viktig å forstå hva det er som skal forbedres. Nyttige verktøy for å skape en god forståelse for det underliggende problemet, se forbedringsguiden, side:

Kartlegging «5-hvorfor» (s. 50)

Flytdiagram (s. 56)

Fiskebeinsdiagram (s. 52)

Paretoanalyse- og diagram (s. 54)

Sette sammen et team

Forbedringsteamet bør bestå av de som skal drive forbedringsarbeidet fremover. Alle som er involvert i prosessen det skal jobbes med, bør være representert i teamet eller inkludert på en annen måte. En kartlegging- og analyse av interessenter (se forbedringsguiden, s. 60, eller Prosjekthåndbok for Helse Bergen) vil være nyttig i denne fasen.,

Sette et mål for arbeidet

Målformuleringen bør spesifisere "hvor mye, innen når og for hvem". En godt målformulering kjennetegnes av at det er «SMART»

Definere et sett indikatorer

Arbeidet med å definere gode indikatorer og finne gode metoder for innsamling og analyse av data, er utfordrende. Å bruke sjekkliste for utvikling av indikatorer vil være nyttig her.

Identifisere og prioritere tiltak

Ikke alle endringer føre til forbedring, men alle forbedringer krever endring. Forbedringsarbeid handler om å finne måter vi kan gjøre ting annerledes på, for å oppnå en forbedring. Tiltakene i forbedringsarbeid beskriver hva som skal gjøres. Gjennom å bruke idémyldring, eller nominell gruppeteknikk, motiveres det til å hente ut kreative forslag og ideer fra gruppen. For å videre organisere og fremstille en visuell oversikt over mål, forbedringsområder og tilhørende tiltak, er det nyttig å ta i bruk et driverdiagram. Verktøy som prioriteringsmatrise eller paretoanalyse kan benyttes for å vurdere hvilke tiltak som er viktigst, eller mest relevant.

Test av tiltak i lokal kontekst

Statistisk prosesskontroll (SPC) er et verktøy som egner seg godt til forbedringsarbeid, fordi det mulig å trekke statistiske konklusjoner på bakgrunn av små datamengder. SPC har tre hovedformål:

Variasjonskontroll: Sikre at prosessen er tilstrekkelig stabil (dvs. uten utilfredsstillende stor variasjon) og dermed tilstrekkelig forutsigbar som forutsetning for å vurdere nivå og utviklingsretning.

Nivåkontroll: Sikre at det stabile nivået er i overensstemmelse med den praksisen man søker å etablere – altså at kvaliteten har et tilfredsstillende nivå.

Forbedringskontroll: Sikre at forbedringer dokumenteres – altså at kvalitetsutviklingen er tilfredsstillende i retning av det bedre.

Implementere og følge opp arbeidet

Implementering handler om å gjøre tiltakene man har testet ut til en integrert og fast del av virksomhetens praksis og daglige rutiner. I denne fasen vil utarbeiding av en implementeringsplan være et nyttig verktøy.

Referanser

Interne referanser

1.1.2-10	Forbedringsarbeid i Helse Bergen
1.1.2-14	Om forbedringsmodellen og metode

Eksterne referanser

2.16.6.11.5 Forbedringsguiden
2.16.6.11.4 I trygge hender 24/7
3.1.2.4.1 Sjekkliste for utvikling av indikatorer
3.1.2.4.2 Prosjekthåndbok for Helse Bergen

Endringer siden forrige versjon

Forlenget gyldighet til 20.01.2024