Kjære nye Kollega og deg som skal være Fadder

Som en viktig del av opplæring av nyansatte på Nyfødtintensiv, er dere to nå satt opp i parallell turnus de neste 6 ukene. Ved behov kan tidsrammen for parallellturnus tilpasses individuelt. Dette skrivet skal hjelpe dere å strukturere «fadder-perioden» slik at dere får vært innom mest mulig, og gi oversikt over hva som gjenstår å fokusere på.

Nyfødtintensiv er en svært spesialisert avdeling med stort spenn i arbeidsoppgaver og pasienttyper sykepleier har ansvaret for. Det tar tid å tilegne seg både bredde - og dybdekunnskap, og være trygg på alle de ferdigheter som favner «det hele». Vi har derfor lagt opp til en gradvis økning av kunnskap og dertil arbeidsoppgaver. Opplæringen av nyansatte på avdelingen benytter seg av flere ulike kilder til kunnskap:

Ved ansettelse utdeles postens velkomstbrosjyre. Denne gir en kort innføring i hvem vi er, hva vi gjør på og litt om hverdagen i vår avdeling.

Våre veiledere, Hege og Ingrid, har ansvaret for å følge opp nyansatte.

Nyansatte blir tildelt en fadder, dere skal ha parallell turnus med i 6 uker (eller tilpasset). Dere skal gå sammen i starten, før den nyansatte etter hvert jobber mer selvstendig med fadder i ryggen. Noen vakter er kanskje sammen med andre enn fadder, det kan gi god variasjon i opplæringen. Vi ønsker at fadder skal fortsette å være en støtte for den nyansatte også utover parallell turnus perioden.

Leder tildeler kompetanseplaner for nyansatte i Kompetanseportalen. Dette er et sentralt krav vi må oppfylle. Kompetanseplaner skal dokumentere den ansattes kompetanse, men kan også bidra til å vise den nyansatte vei i tilegningen av kompetanse. Dette vil igjen vise leder hvilket nivå av kompetanse den ansatte har, slik at arbeidsoppgaver kan fordeles tilsvarende dette.

OBS, mange kompetansekrav skal være innfridd snarlig etter ansettelse. Det er derfor ønskelig OG hensiktsmessig at den nyansatte setter av tid hver dag/hver uke til å jobbe med kompetansekrav. I de 6 ukene med parallell turnus, er dette lettest å få til. Det kan fungere godt å jobbe i kompetanseportalen i rolige perioder, eller på slutten av hver vakt (13:30-15:00?). Man kan også komme inn i kompetanseplanen hjemmefra.

Noen kurs skal tas i læringsportalen,

Aktuelle retningslinjer og prosedyrebeskrivelser finnes i Elektronisk kvalitetshåndbok (EK)

Aktuell litteratur finnes i arkivskap på sykepleiekontoret

Den nyansatte settes også opp på følgedager med ressurspersonell i avdelingen (Ammeveiledere, morsmelkmottak, Nidcap, SVK-blanding, medikamentansvarlig) i løpet av de første ukene/månedene. Da er det hensiktsmessig å ha påbegynt eller ferdigstilt kompetanseplanen som er knyttet til disse områdene først.

Videre tildeles alle nyansatte et online Cpap kurs som gir en solid innføring i nyfødtes utfordringer knyttet til respirasjon i del 1, og i del 2 behandling av disse. For spesialsykepleiere tildeles også en del 3 om respiratorbehandling.

I tillegg arrangeres det jevnlig nyansattkurs, med blant annet obligatorisk legemiddelkurs, medisinteknisk utstyr og Hjerte-lunge-redning på programmet.

I scenario-trening øver personalet på ulike prosedyrer, forflytning av pasienter, apné-håndtering og HLR.

Samlet sett vil alt dette være til hjelp for å bygge den kompetanse som kreves for å arbeide i vårt ganske snevre fagfelt.

Husk: Det er kompetansekravene i kompetanseplanene det er krav om at du skal ha tilegnet deg i løpet av nyansattprioden. Imidlertid er det mye annet som er både praktisk og viktig å ha fått med seg for å kunne føle seg trygg og selvstendig i arbeidet. Vedlagt er en sjekkliste med områder vi tenker det er lurt å ha hatt fokus på i fadderperioden. Vær oppmerksom på at det ikke er ment som en sjekkliste som skal dokumentere kunnskap, den skal ikke leveres inn igjen, men være et hjelpemiddel for å komme innom mest mulig før du skal begynne å arbeide selvstendig.

Lykke til!

Fokusområder i fadderperioden

PASIENTPLASSEN OG ROMMET, gjør deg kjent med følgende	Har sett	Har gjort med veiledning	Behersker
Oksygen	Blandebatteriet (innstilling)
Bag (kontroll og hygiene)
Koble bag?
Sug	Oppkobling
Innstilling og kontroll
Hygiene
Scop	Hvordan skrive pasient inn og ut.
Sammenheng Scop, telefon og Dips. Personnummer + EKG elektroder, bruk Profil neo Personnummer + SPo2 bruk Profil neo SPo2 puls.
Standard innstillinger, alarmer
Hvordan endre alarmgrenser
Hvordan bruke tidsur
Hvordan finne frem trender
12 avlednings EKG på Scop
Hvordan hente frem andre pasienter
Hvordan bruke X2 monitoren som selvstendig enhet
Hvordan flytte pasienten/X2 mellom ulike Scop.
Rundt pasienten	Organisering av pasientplassen
Hva skal være på rommet
Hvem fyller på, hva og når fyller vi på
Hygiene
Alarmsystemet	Tilstedeværelse
Assistanse ved seng
Alarm - akutt
Alarmknappene på sykepleiekontoret
Kuvøse	Av/på
Innstilling og avlesning temperatur
Innstilling og avlesning av fukting
Innstilling og avlesing av oksygen
Påfyll vann
Åpne/lukke, heve/senke
Hygiene
Vekt i kuvøse
Kalibrere oksygencelle
Seng	Heve/senke
Åpne/lukke
Hygiene
Vannseng/gelemadrass
Pasientpermen	Kurver, bli kjent med
Hvor finner du påfyll

Medisinrom og medikamenter	Blandetabell
Medikamenter
Utstyr
Hygiene
Bestillingsrutiner
Medikamentkurve, føring
Pumper, bruk av protokoller, Vssi
Dobbeltkontroll
A - preparater

Skyllerom	Avfall og skittentøy, sortering, merking
Renhold utstyr
Vaskemaskiner og tørkeskap
Utstyr i skapene

Lager og depo Hva finner du hvor?	Lyskasse og utstyr
Vannseng/gelemadrass
EKG apparat
12 avlednings EKG til scop
Overvåkningsutstyr
Respirasjonsutstyr
Utstyr sug
Bleier
Tøy
Perorale sprøyter og utstyr
Iv sprøyter og utstyr
Rene senger og kuvøser
Melk og melkeblandinger
Utstyr til mating og pumping
Barnevekter
Bleievekter
Ulike kurver og skjema
Gjør deg generelt kjent på lager og deporom
Daglige rutiner ved vaktstart	Innstilt profil på Scop
At barnet er innskrevet på scopet med oppdatert personnummer, navn!
Innstilte alarmgrenser på Scop
Familierom – Scop også koblet opp mot telefonen (ascom)
Lærdals Bag (rett str, rett maske, tilkoblet oksygenmikser, lang nok grønn slange)
Sug (virker det, sugestyrke maks 150-200 cmH2O, trenger slange/kolbe skiftes)
Temperatur på vannseng / kuvøse
Medikamenter (Hva, når, hvordan)
Væskeregnskap – hvordan ligger det an?
Pumper. Hastigheter, protokoll
Blodprøver? (Bestilt i Dips.)
Utstyr som skal skiftes? Sjekk hovedkurve
Kliniske observasjoner av barnet
Dokumenter pustehjelp ved vaktstart
Utstyr koblet i riktige stikkontakter

Daglige rutiner ved vaktslutt	Krysset av for alt som er utført i kurver
Signert for gitte medikamenter
Rapport skrevet i DIPS – og godkjent
Pleieplan i DIPS oppdatert
Dokumentert for mat som er gitt
Regne over væskeregnskap – er det i rute eller trengs justeringer?
Sjekke at det er mat til resten av døgnet
Rydde boss/tøy/plastavfall - skyllerom
Fylle utstyr i hyller/traller/hos pasienten.
Fylle på kurver i pasientens perm ved behov, etter nattevakt også fylle ut nye væskeskjema/intensivskjema
Vaske over kontaktpunkter
Forberede muntlig rapport – hva må man være ekstra oppmerksom på, hvilke avtaler er gjort, hvilke arbeidsoppgaver gjenstår

Faste ukentlige rutiner	Mandag: Nettovekt morgen Hoved visitt alle barn Hodeomkrets og lengde Tavlemøte
Tirsdag: Øyelege Undervisning/personalmøte
Onsdag: Nettovekt morgen Foreldretime
Torsdag: Tavlemøte
Fredag: Nettovekt morgen

Skiftefrekvens utstyr Kjenne til prosedyren «Renhold og Hygiene»	Kuvøse
Seng
Lærdals bag
Sugeslange
Sugekolbe
Sug
Sonder
Respirator, Cpap, High Flow, nesekateter

Hygiene	Hos pasienten, rundt pasienten, i avdelingen.
Kjenne til intranettsiden «Smittefritt»
Kjenne til prosedyren «Renhold og Hygiene»

Mat/ernæring/bestilling	Beregne melkemengde / væskebehov
Bestille melk
Lage til måltid
Føre væskeregnskap
Vurdere væskebalanse

Kliniske observasjoner	Respirasjon
Sirkulasjon
Ernæring
Eliminasjon
Hud
Søvn/hvile/velvære
Smerte/ubehag – alps neo
Leie/Tonus
Hvordan alt dette dokumenteres i kurve og rapport
Normalverdier – og når skal man reagere på avvik – når skal lege varsles

Pasientnære prosedyrer	Blodprøvetagning med laboratoriet pasientnært
Sondenedleggelse
Sondekontroll før måltid
Sondemåltid
Gastrisk
Koppmating
Flaskemating
Ammetrening
Melkeproduksjon

Stell av pasient	Bleieskift
Måle temperatur
Kroppsvask
Badestell
Nesestell
Munnstell
Hud
Påkledning
Reiring og støtte
Trøst

Forflytning	Leieendring og stell
Kenguru hos foreldre i stol
Kenguru hos foreldre i seng

Nidcap	Tolke barnets signaler og respondere/reagere adekvat
Individuell utviklingstilpasset støtte – hva er det og hvordan gjøres det?
Alps-neo – skåring og konsekvens
Bruk av sukkervann og medikamenter som smertelindrende tiltak
Bruk av støtte som tiltak
Bruk av hud mot hud som tiltak
Foreldres rolle i støtte og lindring
Tilrettelegging av pasientplassen: reiring, skjerming fra lyd og lys,
Søvnens betydning for barnets utvikling
Planlegging av stell og prosedyrer

Venflon = PVK	Innleggelse
Observasjoner
Seponering
Sentralvenøst kateter = SVK	Innleggelse
Observasjoner
Seponering
Arteriekateter = ART. kran	Innleggelse
Observasjoner
Seponering
Navlevenekateter = NVK	Innleggelse
Observasjoner
Seponering
Urinkateter	Innleggelse
Observasjoner
Seponering

Medisinteknisk utstyr Hvordan virker de?	Barnevektene
Bleievektene
Lyslamper
Vannseng og gelemadrass
Kuvøse
Transportkuvøse
Seng
Brystpumper
Vaskemaskiner på kjøkkenet
Maskiner på skyllerom
High flow
Cpap
Respirator
Transportrespirator
Transcutanmåler
Pasientgrupper dere bør ha vært innom	Blodsukkerbarn
Infeksjonsbarn
Premature barn, ulike aldersgrupper Sykepleiere > GA 28 Spesialsykepleiere > GA 23
LAR – barn
Kirurgiske barn
Utreise: Barn som skal tilbake til KK Barn som skal reise hjem Barn som skal utskrives til avansert hjemmesykehus
Barn med PVK
Barn med SVK
Barn med arteriekran
Barn med navlevenekateter
Barn med respirasjonsvansker
Barn med behov for ekstra oksygen
Barn med behov for nesekateter
Barn med behov for High flow
Barn med Cpap
Barn på respirator (spes. Spl)
Barn som skal til ulike undersøkelser Rtg Ecco Ultralyd MR CT Øyeundersøkelse Hørselstest

Mottak av relativt stabile barn, være nummer 2 i mottaket:	Blodsukker Moderat prematur Infeksjon Respirasjonsvansker

Generelle fokusområder som vil være viktig å ha tenkt på i arbeidet	Akuttberedskap
Apnoehåndtering
Foreldreveiledning, hva sier vi, hva gjør vi, hvilke hovedregler er viktige å overholde, hva kan vi være fleksible på
Hvordan legge opp dagen slik at det ikke blir for hektisk for deg, foreldrene og barnet.
Hvordan legge opp dagen slik at alle oppgaver blir gjort på rett måte, til rett tid, bruk av retningslinjer og prosedyrer
Hvordan legge opp dagen slik at du kan jobbe selvstendig og hjelpe andre – og jobbe best mulig rundt foreldre og barn
Hvordan legge opp dagen slik at man kan jobbe best mulig som team, samarbeide om oppgavene og hjelpe hverandre, avløse hverandre
Hvordan tenke helhetlig og med retning – barnet skal ivaretas her og nå – og det vi gjør skal også føre barnet og foreldrene fremover - HJEMOVER
Hvordan legge opp dagen slik at foreldre og barn får den ro, hjelp og støtte de trenger, samtidig som vi får nok tilgang til barnet for å gi god sykepleie, ta gode observasjoner og kunne iverksette adekvate tiltak
Tverrfaglighet – hva trenger legen av deg og hva trenger du av legen – hva trenger dere av foreldrene og hva trenger foreldrene av dere begge?
Bruk av prosedyrer og retningslinjer for å kvalitetsikre arbeidet vårt
Bruk av pleieplaner og rapporter for å kvalitetsikre arbeidet og dokumentere sykepleien vi gir

Hvem ringer jeg når jeg lurer på noe

Hva er min rolle i ulike prosedyrer – øve med simulering!