Taushetserklæring for medlemmer av kvalitets- og pasientsikkerhetsutvalg

Bakgrunn

Taushetsplikten i helsetjenesten beskytter opplysninger om enkeltmenneskers personlige forhold, herunder helseopplysninger. Taushetsplikten verner om den personlige integritet og tillitsforholdet mellom pasienter og helsetjenesten.

Omfang

Taushetsplikten gjelder opplysninger om folks legems- eller sykdomsforhold, opplysninger om andre personlige forhold, og opplysninger om konkurransemessige eller sikkerhetsmessige forhold, som undertegnede får tilgang til i tjenesten som medlem av kvalitets- og pasientsikkerhetsutvalg, jf. spesialisthelsetjenesteloven § 61 og forvaltningsloven § 13 (se neste side av denne erklæringen).

Taushetsplikten gjelder ikke slike opplysninger som gjelder organisasjon og drift, mv., og som er relevante for de sakene utvalget behandler.

Taushetsplikten gjelder også etter at tjenesten i kvalitets- og pasientsikkerhetsutvalget er avsluttet.

Taushetsbrudd

I henhold til straffeloven § 209 er det straffbart å krenke taushetsplikt pålagt i henhold til lovbestemmelse eller gyldig instruks.

Erklæring

Undertegnede er kjent med den lovpålagte taushetsplikt som gjelder, herunder hvilke opplysninger som er omfattet av taushetsplikten, og at taushetsbrudd kan medføre straffansvar.

Sted og dato

Underskrift

Navn i blokkbokstaver

Utdrag fra lovkravene som gjelder taushetsplikt

Lov av 2. juli 1999 nr. 61 om spesialisthelsetjeneste (spesialisthelsetjenesteloven)

§ 6-1 Taushetsplikt

Enhver som utfører tjeneste eller arbeid for helseinstitusjon som omfattes av denne loven, har taushetsplikt etter forvaltningsloven §§ 13 til 13 e.

Taushetsplikten gjelder også pasientens fødested, fødselsdato, personnummer, statsborgerforhold, sivilstand, yrke, bopel og arbeidssted. Opplysning om en pasients oppholdssted kan likevel gis når det er klart at det ikke vil skade tilliten til helseinstitusjonen.

Lov av 10. februar 1967 om behandlingsmåten i forvaltningssaker (forvaltningsloven)

§ 13. (taushetsplikt).

Enhver som utfører tjeneste eller arbeid for et forvaltningsorgan, plikter å hindre at andre får adgang eller kjennskap til det han i forbindelse med tjenesten eller arbeidet får vite om:

1)	noens personlige forhold, eller

2)	tekniske innretninger og fremgangsmåter samt drifts- eller forretningsforhold som det vil være av konkurransemessig betydning å hemmeligholde av hensyn til den som opplysningen angår.

[...]

Taushetsplikten gjelder også etter at vedkommende har avsluttet tjenesten eller arbeidet. Han kan heller ikke utnytte opplysninger som nevnt i denne paragraf i egen virksomhet eller i tjeneste eller arbeid for andre.

Lov av 20. mai 2005 nr. 28 om straff (straffeloven)

§ 209. Brudd på taushetsplikt

Med bot eller fengsel inntil 1 år straffes den som røper opplysning som han har taushetsplikt om i henhold til lovbestemmelse eller forskrift, eller utnytter en slik opplysning med forsett om å skaffe seg eller andre en uberettiget vinning.

Første ledd gjelder tilsvarende ved brudd på taushetsplikt som følger av gyldig instruks for tjeneste eller arbeid for statlig eller kommunalt organ.

For den som arbeider eller utfører tjeneste for et statlig eller kommunalt organ, rammer første og annet ledd også brudd på taushetsplikt etter at tjenesten eller arbeidet er avsluttet.

Grovt uaktsom overtredelse straffes på samme måte.

Medvirkning er ikke straffbar.

§ 210. Grovt brudd på taushetsplikt

Grovt brudd på taushetsplikt straffes med fengsel inntil 3 år.

Ved avgjørelsen av om taushetsbruddet er grovt skal det særlig legges vekt på om gjerningspersonen har hatt forsett om uberettiget vinning og om handlingen har ført til tap eller fare for tap for noen.