Pasientinformasjon om melanom

(føflekkreft = melanom)

Bakgrunn:

Melanom oppstår i hudens pigmentceller (melanocyttene) og forekommer hyppigst på soleksponert hud. Melanom oppstår noen ganger i en føflekk man har hatt i lang tid, men kan også oppstå som en ny pigmentert forandring. Ca. 5 % av tilfellene skyldes arv. I Norge er det ca. 3000 tilfeller i året.

Behandling:

Melanom fjernes kirurgisk (opereres bort) og sendes til mikroskopisk undersøkelse. Her måles blant annet tykkelsen av melanomet, som igjen er veiledende for videre behandling.

I tillegg gjøres i ettertid utvidet fjerning av hud og omkringliggende vev rundt arret.

Det kan i noen tilfeller være aktuelt med vaktpostlymfeknutebiopsi.

Melanomet kan gi spredning (metastaser), oftest til lymfekjertler, men kan også spre seg til andre steder i kroppen. Som regel er arret etter operasjonen den eneste senfølge.

KONTROLLFORLØP OG ANBEFALINGER ETTER TYKKELSE:

Alle pasienter som er operert for melanom skal gå til kontroll etter operasjonen. Kontrollene kan vanligvis skje hos fastlege eller hudlege. Kontrollforløpet er avhengig av tykkelse på melanomet og om det er kommet tilbakefall (metastaser / spredning). Første kontroll er som regel hos hudlege ca. 3 mnd etter operasjon.

Hvis du skal følges av fastlege, må du selv bestille time for kontroll.

Av bildediagnostikk gjøres: UL= ultralydsundersøkelse; CT= computer tomografi, som er en type røntgenundersøkelse; PET-CT som er positron emisjonstomografi CT undersøkelse; MR= magnetisk resonans undersøkelse.

TILBAKEFALL:

Ved tilbakefall kan det bli aktuelt med ytterligere undersøkelser, operasjoner, medikamentell behandling og i noen tilfeller strålebehandling.

T	N	M	Stadium	Klinisk kontroll	Ultralyd	PET-CT	MR caput	Kommentar
Tis	0	0	0	En	God info. Følges videre hvis spesiell risiko
T1a	0	0	IA	En	God informasjon. Avsluttende kontroll dersom ikke spesiell risiko eller andre forhold tilsier videre oppfølging
T1b	0	0	IB	Første etter 3 mnd, så hver 6 mnd i 5 år	God informasjon. Avsluttende kontroll dersom ikke spesiell risiko eller andre forhold tilsier videre oppfølging
T2a	0	0	IB	Første etter 3 mnd, så hver 6 mnd i 5 år	Ja hvis ikke VP. Nei ved neg. VP	HUSK! UL som IIB hvis ikke VP er gjort
T2b-3a	0	0	IIA	Første etter 3 mnd, så hver 6 mnd i 5 år
T3b-4a	0	0	IIB	Første etter 3 mnd, så hver 6 mnd i 5 år	Hver 6 måned i 3 år	12,24 og 36 mnd	Ved klinisk mistanke	Ultralyd av lymfeknutestasjon identifisert med scintigrafi
T4b	0	0	IIC	Første etter 3 mnd, så hver 6 mnd i 5 år	Hver 6 måned i 3 år	12,24 og 36 mnd	Ved klinisk mistanke	Ultralyd av lymfeknutestasjon identifisert med scintigrafi
T1-T4a	N1a N2a	0	IIIA	Første etter 3 mnd, så hver 6 mnd i 5 år	Hver 6 måned i 3 år	Ved klinisk mistanke	Ved klinisk mistanke	Ultralyd av lymfeknutestasjon identifisert med scintigrafi
0	IIIB	Første etter 3 mnd, så hver 6 mnd i 5 år	Hver 6 måned i 3 år	12,24 og 36 mnd	Ved klinisk mistanke	Ultralyd av lymfeknutestasjon identifisert med scintigrafi
0	IIIC	Første etter 3 mnd, så hver 6 mnd i 5 år.	Hver 6 måned i 3 år	12,24 og 36 mnd	Samme som PET-CT	Ultralyd av lymfeknutestasjon identifisert med scintigrafi
0	IIID	Første etter 3 mnd, så hver 6 mnd i 5 år.	Hver 6 måned i 5 år	12,24 og 36 mnd	Samme som PET-CT	Ultralyd av lymfeknutestasjon identifisert med scintigrafi
IV	Individualiseres	Individualiseres	Minst 10 års oppfølging

Senere anbefales UL / PET-CT/ MR ved klinisk mistanke om residiv.

For pasienter som inngår i studier kan det være særskilt oppfølgning i alle stadier.

Ultralydundersøkelse gjøres ikke ved sammenfall med PET-CT.