Innhold

1.	Hensikt	1

2.	Målgruppe og avgrensning	1

3.	Ansvar	1

4.	Gjennomføring	1

4.1	Om hud	1

4.2	Foreldreinvolvering og miljøtiltak	2

4.3	Generell ivaretagelse av hud	2

4.4	Vask av hud i kuvøse i den første ustabile perioden	3

4.5	Badestell	3

4.6	Vask av setet/bleieområdet	6

4.7	Behandling av sår	6

4.8	Navlestell	6

Hensikt

Sikre hudstell og badestell til premature under 30 ukers GA i henhold til anbefalinger og oppdatert litteratur

Målgruppe og avgrensning

Prosedyren gjelder i hovedsak for premature under GA 30, men kan også overføres til eldre premature med umoden hud.

Prosedyren gjelder i hovedsak de første 2 - 4 ukene etter fødsel, inntil huden er moden. Deretter vil det være en skjønnsmessig vurdering hvor mye av anbefalingene det er behov for å følge.

Ansvar

Gjennomføring

Om hud

Hudens oppbygging skjematisk framstilt:

Se http://handbok.helse-bergen.no/eknet/docs/pub/dok37492.pdf

Inndeling av hudlagene

Ytterste del: Epidermis - består av underliggende lag og stratum corneum (SC). Mer enn 90% av cellene er overhudsceller – keratinocytter som produserer proteinet keratin når de gjennomgår modningsprosess, men hos premature er det minimal keratinisering. SC (hornlaget) - består av døde celler

Midtre huddel: dermis – består hovedsakelig av væske, men også talg og svettekjertler

Underhud: subcutane vev – består hovedsakelig av fettvev

Epidermale kanter: bølgeformet hudlag hvor epidermis er forankret i dermis.

Huden hos premature barn

Huden utgjør opptil 13 % pr kg kroppsvekt. Til sammenligning, ca. 3 % hos voksne.

Huden har færre lag og er mer umoden sammenlignet med terminbarn

De epidermale kanter er mangelfullt utviklet

Man regner huden som funksjonell moden ca. ved 34 uker GA

Hudens PH endrer seg de første ukene etter fødselen. Hudens PH er viktig for hudens funksjon. PH blir trolig påvirket av prosesser både i og utenfor kroppen (såpe, krem, bad m.m.)

Hudens tre viktigste funksjoner

Hindrer vanntap (TEWL) – alt vanntap som ikke er relatert til svette

Hindrer overflatemikrober og toksiske stoffer å trenge inn gjennom huden

Stabilisering av kroppstemperatur

Oksygen og CO2 diffunderer gjennom huden

Hva skjer med huden ved fødsel

Overgangen fra et vått miljø (fostervann) til et tørt miljø (romluft) setter i gang en akselerasjon av hudmodningen

I løpet av 2 til 3 uker utvikler huden seg til å bli tilnærmet like moden som terminbarn sin hud. (mulig 4 uker eller mer hos de mest immature barna født ved 23-24 ukers GA)

Konsekvenser for pleie og behandling er viktigst de første 2 -3 uker etter fødsel (4 hos de aller minste)

Konsekvenser for behandling og pleie av premature under 30 ukers GA

Huden tåler dårlig manipulering – epidermis kan skyves bort fra underlaget

Barna har redusert infeksjonsbarriere

Ødem i de første dagene kan ødelegge strukturer i huden – medfører redusert barrierefunksjon

Stort væsketap gjennom huden medfører forstyrrelser i væske og elektrolyttbalansen

Overflatemikrober kan passere huden og forårsake sentrale infeksjoner

Toksiske stoffer kan passere huden og forårsake toksiske reaksjoner

Hudens PH kan gi redusert barrierefunksjon

Huden bør inspiseres ved hvert stell for skader, merker eller trykk

Foreldreinvolvering og miljøtiltak

Foreldre er den viktigste ressurspersonen for barnet, derfor skal stell så langt det er mulig utføres sammen med/i samarbeid med foreldre

Pleie og stell må forberedes godt slik at barnet forstyrres minst mulig og pleien blir mest mulig skånsom for barnet.

Vurder miljø og aktivitet der stellet skal foregå, tilstreb tidspunkt for stell med lite aktivitet rundt barnet.

Generell ivaretagelse av hud

Basert på kunnskapsgrunnlag 2-3, svak til moderat anbefaling

Ved fjerning av utsyr som er festet til huden – dra i horisontal retning

Bløt opp festemateriale med ”Convacare” eller i vann under stell (eks. elektroder)

Tenk alternativ til plaster – fest med kompress eller annet materiale

Bytt transcutanmåler hver 2.5 timer, maksimum grader 43 °C

Flytt pulsoksymeter probe til hvert stell til å begynne med, senere min. X 3 pr. døgn. Gjerne oftere – vurder hvor mye huden tåler, samt det kan tenkes at det føles ubehagelig for barnet og ha et konstant trykk på huden over lang tid.

Klipp av plaster på engangs prober og fest med blått festebånd som ved flergangsprober.

EKG elektroder kan sløyfes – har pulsmåling på pulsoksymeter-probe, konferer med lege.

Ved cpap-behandling: Avlast nese, fjes og hode, vask bak og luft ører. Bruk avlastende skumbandasje under festebånd og mot panne. Vurder huden på nesen til hvert stell.

Unngå fukt der hud ligger mot hud (nakke/hals, bak ører, axiller, lysker) og i cpap-utstyr.

Forsiktig: Systematisk review (Cochrane) anbefaler IKKE profylaktisk bruk av hudkrem i høy-inntektsland pga. økt infeksjonsfare. Basert på kunnskapsgrunnlag 1 - Sterk anbefaling.

Vask av hud i kuvøse i den første ustabile perioden

Basert på kunnskapsgrunnlag 2-3, svak til middels anbefaling

Vask i bleieområdet ved hvert stell med myk ”klut” fuktet i lunkent fysiologisk saltvann (etterhvert badeolje)

Ansikt/hode: vask med lunken fysiologisk saltvann minimum daglig

Munnstell – etter behov men minimum x 1 pr. vakt, bruk sterilt/kokt vann. Kan etterpå pensle munnens slimhinner med råmelk/morsmelk

Vask bare på hel hud

«Del»-kroppsvask hver 4, døgn inntil klinisk stabil nok til å tåle bading og uansett så lenge barnet har «long lines» (SVK).

Viktigst er vask av hud på områder som ligger hud-mot-hud (i halsområdet, bak ører, underarmene mot armhule, lår mot mage).

Videre i bleieområdet, ansiktet, under cpap-luen, hendene, under SpO2 probefestet.

Vurder den kliniske tilstanden til barnet, hvor godt tåler barnet stell, ta pauser, del opp stellet og ta litt til hvert hovedstell dersom barnet tåler stell dårlig

Navlestell, egen prosedyre https://handbok.helse-bergen.no/eknet/GetDoc.aspx?id=22354

Badestell

Basert på kunnskapsgrunnlag 2-3 (middels til svak)

Bading kan være en god opplevelse for barnet ved å gi en beroligende og avslappende effekt, men kan også være en stressende opplevelse og medføre fysiologisk ustabilitet, endringer i atferd og øke barnets energiforbruk. Det gjelder spesielt for barn som er født ekstremt for tidlig og er svært sensitiv for stress.

Oppstart av badestell

Det er anbefalt å avvente første bad minst 48 timer etter fødsel for moderat premature barn. Det finnes ingen anbefaling for hvor tidlig de mest premature barna kan bade. Etter sammenligning med andre nyfødtavdelinger anbefaler vi oppstart tidligst fra GA 30 og/eller 1200 gr. Men, da skal barnet være

ekstubert

tilstrekkelig stabil respiratorisk til å tåle badestell (ikke ustabil på cpap, ikke respiratorisk besvær eller tunge apnoer, ikke hatt behov for bagging siste dager, ikke de to første dagene etter øyeundersøkelse, ikke etter vaksine)

stabil sirkulatorisk

ingen kanyler som perforerer hud

ingen pågående infeksjoner

ingen store åpne sår

Bad er å anbefale sammenlignet med helkroppsvask ift. reduksjon av antall mikrober på hud

Badefrekvens: Litteraturen kan tyde på at det er tilstrekkelig med bad hver 4 dag ut fra infeksjonsrisiko. Vurder dog individuelt i samråd med Nidcap sykepleier ift. oppstart, hyppighet og lengde på badestell ift. hvor mye barnet tåler, jft. Prosedyre Nidcap https://handbok.helse-bergen.no/eknet/docs/pub/dok20659.htm

Swaddle»-bad: det er evidens for at «swaddle» bad er bedre for barnet sammenlignet med bad i kar uten svøping (barnet svøpt i et klede i midtlinjeposisjon med flekterte ekstremiteter) ifht stress og temperaturfall https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0882596318300149?via%3Dihub

Vær alltid minimum 2 ved badestell (flere hvis umoden og trenger cpap-behandling under badestell). Badestell skal i utg.pkt utføres av foreldre/sammen med foreldre.

Bad i liten balje med varmelampe over er å foretrekke framfor bad i kuvøse dersom barnet tåler dette

Bruk gjerne badeolje i vannet (uparfymert) – har like god rengjørende effekt som mild såpe (Lactacyd)

Lactacyd kan brukes etter 2 – 4 uker

Gjennomføring av badestell

Planlegges sammen med foreldre, tilstreb foreldres tilstedeværelse/delaktighet

Tilpasses barnets våkenhet/søvn og når det er rolig i avdelingen

OBS. Lys/lyd i rommet må tilpasset barnet

Badet bør ikke vare lenger enn ca. 8 min

Observer barnet nøye for endringer pust, farge og atferd underveis og gi pauser eller avslutt hvis behov

Badestamp i rett størrelse, eller badevasken på rommet

Badetemperatur ca. 38 gr C (bruk badevannstermometer – ligger i skap på skyllerommet)

Varmelampe/varmt rom

Utstyr tilgjengelig, inkludert varme bleier til etterpå

Kontroller kroppstemperatur før og etter bad

Kle av barnet og pakk inn i en tøybleie med hender mot ansiktet og armer og bein flektert

Barnet senkes forsiktig i vannet så det får omstille seg

Barnet støttes under hodet og nakken

Vannet skal dekke til over skuldrene og kledet barnet er pakket inn i må være under vann for å beholde varmen

Bruke hender å vaske kroppen med unntatt bleieområdet

Start med ansikt, vask øynene utenfra og inn mot nese, deretter hodet

Åpne opp kledet for den kroppsdelen som vaskes, seteområdet vaskes sist

Barnet kan snus og hvile mot underarmen i mageleie slik at våt tøybleie kan fjernes

Kledet rundt barnet fjernes forsiktig og barnet løftes over i en tørr, varm tøybleie, opp til foreldres bryst eller til stellebord

Tørkes forsiktig. Unngå å gnikke huden tørr, ta pauser hvis barnet blir urolig

Bytt fra våt tøybleie til tørr og varm tøybleie før barnet kles på

Obs temperatur i tiden etter badet, ha gjerne lue på barnet og mål temperatur jevnlig

Bad barnet innpakket i en tøybleie, senk sakte ned i vannet og la barnet finne roen og balansen

Åpne forsiktig tøybleie for litt av kroppen om gangen, vask og pakk inn igjen

Barnet kan snus og hvile mot underarmen i mageleie slik at våt tøybleie kan fjernes

Pakk inn i tørre, varme håndklær og tøybleier, støtt barnet og tørk litt om gangen. Trykk, ikke gnikk

Avslutt med tørre og varme tøybleier, obs temperatur i tiden etter badet, bruk gjerne lue

Bilder fra badefilm, Nyføddintensiv, Haukeland. Link til hele filmen https://youtu.be/Pp9xNztiH84

Vask av setet/bleieområdet

Basert på kunnskapsgrunnlag 3, svak anbefaling

Ved sår hud på setet som ikke vil gro, vurder om det kan være sopp (vil trenge behandling)

Bruk primært Locobase fet krem, steril vaselin eller badeolje (uten tilsetningsstoffer) for å smøre huden i setet, også forebyggende.

La huden lufttørke før krem påføres

Badeolje kan brukes for lettere fjerning av avføring

Behandling av sår

Basert på kunnskapsgrunnlag 2 og 3, middels anbefaling

Tørr behandling – lufttørkes

Forebyggende brukes Melolin underlag i kuvøsen (på de mest immature premature første uken)

Ved sår hud skal barnet også ligge på Melolin underlag i kuvøsen

Dersom sår med store åpne flater – konsulter lege/plastikkirurg

Dersom sår etter trykk av utstyr (eksempelvis cpap): avlastning viktig

Navlestell

se egen prosedyre https://handbok.helse-bergen.no/eknet/GetDoc.aspx?id=22354

Advarsel!

Produkter som IKKE skal benyttes første 2 – 4 uker:

- Krystallfiolett

- Plasterfjerner

- Inotyol

- Alkoholer foruten klorhexidinsprit 5 mg/ml, <28 uker/1000 gram: klorhexidin 1mg/ml .

Ved desinfeksjon skal det alltid vaskes av med sterilt Nacl 9 mg/ml etter anbefalt virketid for klorhexidinsprit. Fjern også evt. tøy/pose inntrukket med klorhexidinsprit.

Forsiktighet: ved bruk av Inotyol / zinksalver til større premature /premature etter 2 - 4 uker/ fullbårne: Det finnes liten dokumentasjon om hvilke substanser/produkter som kan tas opp via hud og medføre toksiske reaksjoner. Relis har konkludert med at man bør bruke Inotyol/lignende produkter med forsiktighet også til Nyfødte/terminbarn. Inotyol /Zinksalver skal bare brukes på indikasjon (sår hud i bleieområdet), aldri forebyggende.

Litteraturhenvisning

Litteratursøk i 2014, august 2017 og mai 2025 danner grunnlag for prosedyren. Se https://handbok.helse-bergen.no/eknet/GetDoc.aspx?id=59421 for 2014 og 2017 søket. For 2025 er aktuell litteratur lagt inn i referanselisten.

2014 og 2017:

Litteraturoversikt, se https://handbok.helse-bergen.no/eknet/GetDoc.aspx?id=37495

Oversikt artikler, se https://handbok.helse-bergen.no/eknet/GetDoc.aspx?id=37502

Styrkeskjema, se https://handbok.helse-bergen.no/eknet/GetDoc.aspx?id=37505

Vurdering av kunnskapsgrunnlag og anbefaling, se https://handbok.helse-bergen.no/eknet/docs/pub/dok59465.pdf

Juni 2025:

Taşdemir, Halil İ.; Efe, Emine. Effectiveness of Delayed First Baths on Transepidermal Water Loss in Late Preterm Infants: A Randomized Controlled Trial. The Journal of Perinatal & Neonatal Nursing ():10.1097/JPN.0000000000000878, October 24, 2024. | DOI: 10.1097/JPN.0000000000000878

Jani P, et.al; Global variation in skin injures and skincare practices in extremely preterm infants. World J Pediatr. 2023 Feb;19(2):139-157. doi: 10.1007/s12519-022-00625-2. Epub 2022 Nov 13. PMID: 36372868; PMCID: PMC9660114.

Fernández D, Antolín-Rodríguez R. Bathing a Premature Infant in the Intensive Care Unit: A Systematic Review. J Pediatr Nurs. 2018 Sep-Oct;42:e52-e57. doi: 10.1016/j.pedn.2018.05.002. Epub 2018 May 18. PMID: 29779763.

Kusari A et.al; Evidence-based skin care in preterm infants. Pediatr Dermatol. 2019 Jan;36(1):16-23. doi: 10.1111/pde.13725. Epub 2018 Dec 12. PMID: 30548578.