Formål:

Støtte, beskytte og fremme amming.

Stimulere til selvhjelp og egenomsorg

Stimulere mødre til å amme barn med spesielle behov.

Bevisstgjøre personell om viktigheten av amming hos barn med spesielle behov.

Målgruppe:

Personale ved avdelinger som gir ammeveiledning til føde/barselkvinner.

Kjennetegn på sugesvake barn kan være:

Premature og dysmature barn (Barselavdelingen ved KKB har barn ned til 34 ukers gestasjonsalder).

Barn med andre lidelser, for eksempel” Downs Syndrom” eller hjertefeil.

Barn med høy bilirubin(gulsot).

Motoriske eller nevrologiske problemer, iblant kan en tøff fødsel være årsak.

Kort tungebånd eller leppe-gane-spalte.

For lavt inntak av næring kan være årsak i seg selv, eller forsterke problemet.

Dårlig vektøkning selv om barnet vil til brystet” hele tiden”

Barnet sover mye og spiser sjeldent.

Mor hører ikke regelmessig svelging.

Brystet sklir lett ut av barnets munn.

Melk lekker ut fra barnets munn mens det dier, det får ofte melk i halsen.

Mors bryst er ikke mykere etter amming.

Mor har fått mye smertestillende, observer sectio kvinner og kvinner hvor man må bruke opiater under forløsning.

Tiltak:

Finn ut hva som er problemet, gjør en ammeobservasjon:

Er det vanskelig for barnet å ta tak på brystet?

Mister barnet taket på brystet?

Sovner barnet raskt ved brystet, dier lite effektivt?

Bruker barnet opp kreftene på å ta tak og få i gang utdrivningsrefleksen?

Er barnet trøtt og ikke dievillig?

Blir barnet overstimulert av lys og lyd?

Barnet må ammes/mates minst 8 ganger i døgnet til det er tilfredsstillende vektøkning. Hvis barnet ikke dier effektivt bør mor stimulere melkeproduskjonen med håndmelking eller pumpe.

Stimuler utdrivningsrefleksen før barnet legges til brystet.

Eventuelt håndmelke litt før amming eller bruk Cottermans håndgrep, slik at barnet tilbys et bløtt bryst, det kan hjelpe til å få et bedre tak.

Hold brystet slik at det får støtte under og ikke glir ut av barnets munn.

Stimuler barnet før diing ved å la barnets lepper berøre brystet og brystknoppen.

Stimuler barnets sugerefleks ved å gni inni barnets hånd eller fotsåler under diingen (premature)

Bruk en ammestilling hvor barnet får en bøy i hoftene, da dette kan stimulere sugerefleksen. Hvis barnet veier lite eller slapp i muskulaturen/hypoton kan det være hjelpsomt med en ammepute som støtte. Vuggestilling, tvillingstilling eller biologisk kan være gunstig.

Når barnet dier kan mor evt massere/ stryke melken frem mot brystknoppen i takt med barnets diebevegelser (obs at ikke melken kommer for fort for barnet), dette kalles «ballerinahånden».

Brystskjold kan hjelpe barnet å lage undertrykk og dermed klare å holde brystet i munnen, men obs om barnet får i seg melk, og obs stimulering av brystet/melkeproduksjon.

Når barnet trenger tillegg benyttes fortrinnsvis koppmating, evt. fingermating eller hjelpebryst. Flaske kan også vurderes hvis det er lenge til barnet er klar til å die på brystet, eller det ikke fungerer med kopp/hjelpebryst eller fingermating.

Unngå:

Å legge et skrikende barn til brystet.

Å presse barnet til brystet.

OBS:

Når barn er sugesvak eller lite sugevillig vil mors melkeproduksjon bli dårlig stimulert:

Oppretthold en god melkeproduksjon ved håndmelking, eller med pumping etter 2 døgn.

Kryssreferanser

Eksterne referanser

Nasjonalt ammesenter, www.rikshospitalet/ammesenteret.no
Ammehjelpen, www.ammehjelpen.no/suger-babyen-darlig-amming av sugesvake-barn/