Formål
Beskrive risiko for eksponering av blodsmitte og aktuelle vernetiltak i forbindelse med blodprøvetaking og annet arbeid med biologisk prøvemateriale.

Målgruppe
Alle ansatte ved laboratoriene i Laboratorieklinikken som tar blodprøver og håndterer biologisk materiale.

Vurdering av risiko

Risikovurdering utføres ved MBF hvert andre år. Vurderingene er dokumentert i styringsdokument i EK, Risikovurdering ved eksponering av biologisk materiale og mulig blodsmitte. Tidligere gjennomførte risikovurderinger ligger som historikk i dokumentet.

Innhold

1.	Smittsomme biologiske agens	2

1.1	Beregning av smitterisiko	2

2.	Arbeidssituasjoner som kan utsette personale for blodsmittte	2

3.	Konklusjon av risikovurdering etter vernetiltak	3

Endringer i denne versjonen:	4

Referanser	4

Smittsomme biologiske agens

Arbeid med biologisk materiale kan utsette laboratoriepersonalet for blodsmitte, som for eksempel Humant immunsvikt virus (HIV), Hepatitt B virus (HBV) og Hepatitt C virus (HCV). Smitteoverføring skjer ved stikkskader (inokulasjon) eller ved sprut av blod på slimhinne eller i åpnet (ferskt) sår. Blodeksponering på hel hud representerer ingen smitterisiko.

Risikoen for å bli smittet med Hepatitt B eller Hepatitt C virus ved stikkskade der det er kjent smitte, er henholdsvis 30 % og 3 %. Eksponering for HIV gir mindre risiko for smitteoverføring, ved stikkskade er det 0,3 % fare for å bli smittet ved kjent smitte. Andre smittsomme agens er Hepatitt G, Hepatitt D, Humant T-cellelymfotropt virus (HTLV), og prioner, men disse har betydelig mindre risiko for blodsmitte.

Beregning av smitterisiko

Den teoretiske risikoen for å bli infisert med patogent materiale er basert på hvor mange pasienter som er infisert (smittebærere), frekvens av stikk- og kuttskader, samt risikoen for overføring av virus ved eksponering. Omtrent 2 % av pasientgruppen regnes for å være smittebærere. Fra 2000 til 2004 ble det rapportert 13 stikkskader/år, og en kuttskade/år ved MBF. I beregningen av smitterisiko for den enkelte prøvetaker er det ikke tatt hensyn til at de fleste prøvetakere er vaksinert mot hepatitt B. Tabell 1 viser risikovurdering for blodsmitte ved stikkskader og håndtering av biologisk materiale.

Tabell1. Risikovurdering for blodsmitte

Prevalens av infiserte sykehuspasienter *	Frekvens av stikk/kutt skader ved MBF**	Risiko for smitteoverføring (perkutan smitte )***	Smitterisiko Per prøvetaker/år
HBV	0,9 %	Stikkskade: 0,1 per prøvetaker/år	30 %	Stikkskade: 0,03 % Kuttskade: 0,005 %
HCV	1,5 %	3 %	Stikkskade: 0,005 % Kuttskade: 0,001 %
HIV	< 1 %	0,3 %	Stikkskade: < 0,0003 % Kuttskade: < 0,00005 %
”Alle”	2 %	0,1 0,01	30 %	Stikkskade: 0,06 % Kuttskader: 0,006 %

*Fisker et al. 2004. ** Husøy 2005. *** CDC 2003, Stikboksen 2005.

Arbeidssituasjoner som kan utsette personale for blodsmittte

De fleste stikkskader i laboratoriet skjer i forbindelse med venøs prøvetaking (perkutan eskponering). Ved venøs prøvetaking på vanlig sengepost ved Haukeland universitetssjukehus er risikoen for å bli smittet beregnet til 0,06 % per prøvetaker/år. Ved prøvetaking på Med 5v og Med 6 øker smitterisikoen til 0,4 % per prøvetaker/år pga flere pasienter i risikogruppen.

Kapillær prøvetaking gir tilsvarende smitterisiko som for venøs prøvetaking dersom en stikkskade oppstår.

Smitterisikoen ved preanalytisk arbeid er lav. Risikoen for smitte er størst under arbeid med blod og blodprodukter. Kuttskader kan skje i forbindelse med prøvefordeling pga. knuste prøverør eller i forbindelse med kapillær prøvetaking til blodgassanalyser. Laboratoriets overgang til hovedsaklig å bruke plastrør ved prøvetaking reduserer antallet kuttskader.

Basert på tallmaterialet for årene 2000-2004 er risikoen for blodsmitte ved prøvefordeling liten, 0,01% per person/år. Det er små variasjoner i tallmaterialet fra år til år, og derfor er tallmaterialet fra denne perioden fortsatt representativt.

I tabell 2 er det listet opp i hvilke arbeidssituasjoner det kan tenkes at arbeidstaker blir eksponert for blodsmitte, og hvordan eksponeringen skjer. Ut fra eksponeringsmåte er det satt opp vernetiltak, og det er gjort en risikovurdering med utgangspunkt i at vernetiltak er fulgt.

Tabell 2. Arbeidssituasjon og risikovurdering

Arbeidssituasjon	Karlegging/ mulig eksponering	Risikovurdering	Vernetiltak
Venøs prøvetaking	Stikkskade under eller etter prøvetaking	0,06 % Økt risiko på enkelte avdelinger med flere smitteførende pasienter, se tekst.	Bruk alltid sikkerhetskanyle. Ved åpne sår på hendene: Bruk hansker ved prøvetaking
Kapillær prøvetaking	Stikkskade under prøvetaking.	0,06 % Økt risiko på enkelte avdelinger med flere smitteførende pasienter, se tekst.	Bruk hansker ved prøvetaking.
Søl under prøvetaking	Ingen risiko hvis ikke blod kommer inn gjennom huden.	Bruk hansker ved prøvetaking.
Kuttskade under prøvetaking	0,006 % Viktig å arbeide slik at en unngår kuttskader.	Bruk hansker ved prøvetaking.
Fordeling av prøvemateriale Blod og serum	Søl ved fordeling av prøvematerialet kan gi hudkontakt	Ingen risiko hvis ikke blod kommer inn gjennom huden.	Unngå blodsøl på huden ved å bruke hansker under prøvefordeling.
Fordeling av prøvemateriale Blod og serum	Kuttskade ved fordeling av prøvemateriale	Liten risiko, 0,006 %. Viktig å arbeide slik at en unngår kuttskader.	Bruk hansker ved fordeling av prøvemateriale.
Urin eller andre kroppsvæsker	Søl ved fordeling av prøvematerialet kan gi hudkontakt	Ingen risiko	Unngå søl på huden ved å bruke hansker under prøvefordeling.
Søl på hud eller arbeidsbenk og lignende	Søl kan føre til direkte hudkontakt. Søl på arbeidsbenk kan gi falsk trygghet for andre som ikke vet at det er sølt	Ingen risiko hvis ikke blod kommer inn gjennom huden	Vask huden umiddelbart. I tillegg skal det brukes hansker når en vasker flater der det er sølt med prøvemateriale.
Analytisk arbeid	Evt. søl ved prøvehåndtering	Ingen risiko hvis ikke blod kommer inn gjennom huden.	Bruk hansker ved håndtering av prøverør.
Kaste prøverør	Gir ikke søl	Ingen risiko Alle prøverør kastes med korken/folie på.	Ingen tiltak

Andre kroppsvæsker som kan være smitteførende er spinalvæske, peritonealvæske, perikardvæske, sårsekret, fostervann, plauravæske, leddvæske, vaginal sekrete og sæd. Det er ingen eller liten smitteoverføring fra avføring, ekspektorat, tårevæske, oppkast, nesesekret, svette, urin, morsmelk eller spytt.

Mukokutan eksponering kan skje ved kontaminering av øye, munnslimhinner eller skadet hud, ved tilsøling med blod eller urin.

Konklusjon av risikovurdering etter vernetiltak

Risikoen for smitteoverføring ved blodprøvetaking og prøvehåndtering er generelt lav. Opplæring og informasjon om gode arbeidsrutiner og prosedyrer ved prøvetaking og preanalytisk arbeid er viktig.

Ved venøs prøvetaking skal det benyttes sikkerhetskanyle. Bruk av veneprøvetakingssett gir økt risiko for stikkskade, spesielt ved demontering og kast av kanyle.

Uoversiktlige arbeidssituasjoner med vanskelige arbeidsforhold kan gjøre arbeidstaker uoppmerksom, og uoppmerksomhet fra prøvetakers side er den hyppigste årsak til stikkskader.

Urolige pasienter, tidspress og manglende erfaring øker risikoen for stikkskader.

Ved prøvefordeling bør alle bruke hansker. Dersom man har sår eller rifter på hendene, skal en bruke hansker.

Ansatte som arbeider med biologisk prøvemateriale tilbys vaksine mot Hepatitt B.

Nødvendig verneutstyr er tilgjengelig der det kan bli behov for det. Stikkskader kan oppstå selv om prosedyrer er fulgt og sikkerhetskanyle benyttet, men ved å følge anbefalte vernetiltak reduseres fare for eksponering betraktelig.

Endringer i denne versjonen:

Ikke skriv i endringsloggen. Endringer noteres i «Merknad til denne versjonen» i Dokumentvindu.

Versjon	Endring i denne versjonen
5.00	Fjernet: kjent blodsmitte bør merkes med gult.

Referanser

Interne referanser

1.1.5-4.4.1-05	Smitteoppsporing blant ansatte ved tuberkulosesmitte i arbeidsmiljøet
1.1.5-4.4.2-01	Strakstiltak ved stikkskade og blodsøl (Stikkskadeplakaten)
1.1.5-4.4.2-02	Tiltak og behandling ved stikk-, kuttskader, sprut og blodsøl med fare for smitte med biologiske faktorer
1.1.5-4.4.2-04	Vurdering av risiko for smitteoverføring ved stikk-og kuttskader, sprut, bitt og blodsøl
1.1.5-4.4.2-08	Mal for vurdering av stikkende-/skjærende utstyr med sikkerhetsmekanismer og risikovurdering av utstyr utan sikkerhetsmekanisme
1.1.5-4.4.3-03	Hepatitt B-vaksinering av ansatte i Helse Bergen
13.4.4.7.1-06	MBF MAL - Indikator Skade på prøvetakere ved blodprøvetaking og andre personskader
13.4.4.13.2-01	Risikovurdering ved eksponering av biologisk materiale og mulig blodsmitte

Eksterne referanser

Fisker N, Mygind LH, Krarup HB, Licht D, Georgsen J, Christensen PB.
Blood borne viral infections among Danish health care workers--frequent blood exposure but low prevalence of infection. Eur J Epidemiol. 2004;19(1):61-7.

Stikboksen http://www.stikboks.dk/Smitterisiko_og_hyppighed/Smitterisiko.aspx